Сега е сезонът на черниците и затова реших да ви споделя за ползата от тях. Те заемат важно място във фитотерапията. Освен сочните плодове /бели и черни/ се използват и пъпките, листата, кората, корените. Ако сърдечно болните в продължение на месец изяждат по 300-400 г. черници, разделени на 3-4 приема, работата на сърцето и трудоспособността им значително се подобряват, усилва се потентността им. Плодовете на бялата черница/ дуда подобрява зрението. Зрелите имат разхлабващо действие и се препоръчват при запек, а недозрелите - затягащо и се препоръчват при стомашно разстройство. Сокът и екстрактът от плодовете на двата вида черница имат антисептично действие. С тях се прави гаргара при афти и възпалено гърло.
Листата на черницата се използват при лека форма на диабет. Берат се в началото на лятото и се сушат на сянка. Пъпките на черницата се берат през зимата и в ранна пролет. От изсушените пъпки се приготвя отвара при затлъстяване и сърдечно-съдови смущения. От кората на черничевото дърво става мехлем, с който се мажат порезни рани и леки изгаряния. Приготвя се от стрита на прах кора, разбъркана със зехтин в съотношение 1:30. Кората на корените от черница се използват за приготвяне на отвара за регулиране на нередовна и оскъдна менструация.
Приготвят се също отвари, запарки, сиропи, компоти, сладка, мармелади, джемове и вино.
Тези от вас, които са се заинтригували от ползите на черницата, може да потърсят повече информация в интернет, а и в добре познатите ни библиотеки. Може да се възползвате и от тази статия, която написах за вас. Ползвала съм материали от Интернет.
♦ Материалът е публикуван по инициативата Стани Четен Автор
написа:
Преди около 10 години
Хапвайте ги, докато ги има и ще установите ползата от тях!
написа:
Преди около 10 години
Преди малко се върнах от къра. Хапнах си и наберах малко за вкъщи.
Valentina Psaltirova написа:
Преди около 10 години
Възможно е да е алерген за малките деца, тъй че изчакайте да порастнат. Аз дадох на внука и той се обрина.
Венко Венков написа:
Преди около 10 години
Беше време, когато ги имаше по улиците и в дворовете, още повече и заради това, че без тях няма коприна, понеже са единствена храна за бубите. Непоносимост към тях днес може би се дължи на свръхочувствяването на съвременния човек поради атаките на неестествения живот - химикали, газове, шум, дистрес от катастрофи и престъпност, които съществуваха през 20. и не ще намаляват през 21. век.